![]() |
Länsi-Uusimaa 15.1.2023 |
Väki vähenee, pidot pitenee?
Väkimäärämme väheneminen ja väestön ikääntyminen on totuttu
näkemään ongelmina. Meillä tulee olemaan liian vähän työssä olevia verrattuna
työvoiman ulkopuolella oleviin.
Vakioratkaisuiksi esitetään lisää syntyvyyttä ja maahanmuuttoa.
Planeetallamme elää kuitenkin jo nyt ennätysmäärä ihmisiä. Luonnon
kantokyky on ylitetty: resursseja käytetään liikaa ja jätettä syntyy valtavia
määriä. Tällä menolla maaperäkään ei jaksa tuottaa enää kuin vain noin 60
satoa.
Syntyvyys alkoi laskea länsimaissa 1960-luvulla. Tähän
vaikutti merkittävästi ehkäisypillerien tulo markkinoille. Syntyvyyden laskun
taustalla on siis ensisijaisesti yksilöiden oma valinta.
Se puolestaan, että hyvinvointivaltioiden suunnittelu on perustunut
jatkuvaan väestönkasvuun, on ihmisen tekemä arviointivirhe, ja siksi myös
korjattavissa. Korjaaminen edellyttäisi vallitsevan todellisuuden tunnustamista.
Lisäksi ei kannata haikailla utopististen toimien, kuten runsaan
työperäisen maahanmuuton perään. Siitä ei ole kestävyysvajeen realistiseksi
ratkaisuksi.
Miten vaikuttaa teknologian kehitys? Tutkija Yuval Noah
Harari näkee tulevaisuuden siten, että koneet ja tekoäly ottavat hoitaakseen
monet työtehtävät. Myös ja etenkin korkean koulutuksen ammatit ovat vaarassa.
Mihin silloin tarvitaan lisää työntekijöitä? Pikemminkin ihmisten laajasti
kokema tarpeettomuuden tunne voi muodostua ongelmaksi.
Hyvinvointivaltion säännöt menevät viimeistään tuolloin uusiksi.
Väestön ikääntymisen kohdalla unohdetaan, että se on
myönteinen asia, josta saamme kiittää lääketiedettä ja parantuneita
elinolosuhteita. Pitkän elämän mahdollisuutta ja ikääntymistä ylipäänsä tulisi
arvostaa.
Ikääntyminen myös työllistää. Vaikka palveluelinkeinojen
nähdään olevan taloudelle hyväksi, ikäihmisten palveluiden katsotaan kuitenkin
monesti olevan vain rasite. Syy tähän lienee se, että hoivapalveluiden rahoitus
pyöritetään pitkälti verotuksen kautta.
Vaadittaisiin kulttuurin muutos, että hoivapalveluista
oltaisiin valmiita maksamaan myös itse. Aivan kuten maksamme vaikkapa auton
huolloista, kauneudenhoidosta, liikuntavalmentajista ja viihteestä.
Piritta Poikonen
Kirjoittaja on lohjalainen kaupunginvaltuutettu (PS)